VIRKSOMHETSPLAN
FOR
GULLUNGEN BARNEHAGE AS
- Gjeldende i perioden 2013-2018.

DENNE UTDELES KUN VED OPPSTART I BARNEHAGEN, OG VED REVIDERINGER. 
ÅRSPLAN KOMMER SOM ET SUPPLEMENT HVER HØST. 

INNHOLDSFORTEGNELSE:

Side 3 - Innledning av eier

Side 3 - Eierens verdier og intensjon

Side 3 - Barnehagens verdier og intensjon

Side 4 - Presentasjon av barnehagen

Side 5 - ”Hvis jeg skulle leve mitt liv om”…

Side 6 - Barnehagens vedtekter:

Eierform, formål, bemanning, åpningstider/ferie, barnehagens oppholdsareal, opptak/opptakskriterier/opptaksperiode, oppsigelse/endring av plass, foreldrebetaling, måltider, sykdom, foreldreråd og samarbeidsutvalg, taushetsplikt, opplysningsplikt, internkontroll, helsetilsyn, politiattest, forsikring, årsplan, vedtektenes varighet. 

Side 9 - Generelle opplysninger ved oppstart i barnehagen

Side 11 – Sikkerhetsrutiner

Side 12 - Regler for når et barn bør/skal være borte fra barnehagen

Side 14 - Barnehagens innhold og rammeplan

 Herunder en utdyping av rammeplanens fagområder

Side 17 – Steg for steg

Side 19 - Foreldresamarbeid

Side 20 - Samarbeid med andre instanser

Side 20 - Personalsamarbeid og personalutvikling, samt mål for organisasjonen

Side 21 - Evaluering

INNLEDNING: 
Dette er en plan som inneholder alle relevante opplysninger for Gullungen barnehage AS. Virksomhetsplanen skal beskrive hverdagen i barnehagen og inneholde alle opplysninger som foreldre fortrinnsvis trenger. Planen vil også være forpliktende for de ansatte i barnehagen. I tillegg vil vi ha en årsplan der vi utdyper årets innhold, som igjen kan suppleres med uke/månedsplaner. I vår barnehage setter vi fokus på allsidighet og selvstendighet i hverdagen. Vi vil at barna skal få mulighet til å tilegne seg erfaring fra ulike aktiviteter og ikke at vi «prakker» på barna èn aktivitet fordi vi voksne selv liker denne. Vi vektlegger også i stor grad at barna skal utvikle seg til å bli selvstendige, samt tilegne seg interesse for å ”klare seg selv” i forhold til barnas evner og aldersadekvat forventningsgrunnlag. Barnehagen skal gi barna opplevelser og livserfaring, samt muligheter for vekst og utvikling. 

EIERS VERDIER OG INTENSJONER
Eieren vil bidra til å skape en barnehage hvor det skal være godt å være for barn, foreldre og ansatte. De viktigste fokus vil derfor være:

Å skape rammer for utvikling
Å skape en forutsigbar og god økonomi
Å videreutvikle tilbudet, og hele tiden være i endring
Dokumentasjon og evaluering
Personalledelse, kompetanseheving
HMS arbeid, internkontroll
Vedlikehold av uteområdet og bygninger

BARNEHAGENS VERDIER OG INTENSJONER

Til ettertanke:

Når det gjelder følelser, så overgår barn oss med en kraft som er uhemmet Når det gjelder intellekt, er de likestilte med oss, det er bare erfaringen som mangler. Det er derfor en voksen så ofte likner et barn og et barn likner en voksen.                                                                                       Janusz Korczak

Barnehagen bygger på dialogpedagogikken, der den voksne og barnet er likeverdige, men ikke likestilte. Lydhøre og oppmerksomme voksne evner å forstå barna, deres ønsker og intensjoner. Gjennom dialog/gode samtaler kan voksne og barn bli kjent med hverandre og bygge opp gode relasjoner. Det viktigste for barns trivsel og utvikling, er hvordan de blir møtt av voksne. Alle barn er like verdifulle uavhengig av kjønn, hudfarge, funksjonsnivå etc. Det er derfor en selvfølge at alle barn og foreldre skal møtes med respekt, toleranse og nestekjærlighet.

Det er viktig å understreke at alle barn har positive sider, uansett hvordan de oppfører seg, og at personalet har fokus på dette. Barns erfaringer, utviklingsnivå og individuelle situasjoner som oppstår, kan føre til at noen begår uønskede handlinger. Det er da viktig å skille mellom person og sak, og at de voksne forstår årsaken bak handlingene og kan hjelpe barnet til alternative handlingsmønstre. For å kunne forstå og imøtekomme det enkelte barn på best mulig måte, er det viktig at barnehagen har en god og åpen dialog med foreldre/foresatte.

Rammeplanen snakker om et helhetlig læringsbegrep:

”Barnehagen skal se omsorg og oppdragelse, lek og læring, sosial kompetanse og språklig kompetanse i sammenheng. Barnehagen skal være en kulturarena hvor barnet er medskaper av egen kultur. Alt dette er en del av innholdet i barnehagen og må ses som en del av en sammenvevd og kompleks helhet”. 						   (Rammeplan for barnehagen)

”Læring foregår i det daglige samspillet med andre mennesker og med miljøet, og er nært sammenvevd med lek, oppdragelse og omsorg”.									   (Rammeplan for barnehagen)

I dette legger vi at verdier fra alle områdene nevnt ovenfor må være tilstede for at det skal foregå god læring, både for barn og voksne.

PRESENTASJON AV BARNEHAGEN
Barnehagen startet opp i 2001 som en familiebarnehage med 10 plasser, mens vi gradvis har utvidet og økt antall plasser, og ansatte. Slike endringer har skjedd i 2002, 2013 og 2014. Fra 2014 har barnehagen rommet ca 36-40 barn i alderen 0-6 år. Vi har også endret driftsform i løpet av årene som har gått, og barnehagen fremstår nå som et aksjeselskap. Gullungen barnehage AS holder til i et «privathus» like ved Asdal oppvekstsenter. Intensjonen vår er å skape barnehageplasser i nærmiljøet, for lettere å skape en trygg oppvekst for barna, og en så god overgang til skole som mulig. Barnehagen har gode muligheter for ute-aktiviteter med lysløype, fotballbane og idrettsbane «rett utenfor døra». 

Gullungen barnehage arbeider for barns gode barndom, i ”den gode barnehage”. Hva er så dette? Barne- og familiedepartementet har skrevet et eget hefte som heter ”Den gode barnehage”. (Barne- og familiedepartementets skriv om kvalitetsutvikling q-1029.) 
I rundskrivet understrekes tre punkter: 

•	”Den gode barnehage er fleksibel og tilpasser seg alle barn”.
•	”I den gode barnehagen møtes barn og foresatte med innsikt, åpenhet og forståelse”.
•	”Personalet i den gode barnehage har yrkesglede og muligheter til faglig og personlig utvikling og vekst”. 

Barnehagen skal altså være en møteplass for barn, foreldre og personale med tilbud om omsorg og utvikling. Barnehagen skal være en del av samfunnet, der vi kan påvirke samfunnet og der samfunnet skal være med å påvirke oss. Personalet og barna må derfor øve på å ha gode filtre som kan hjelpe oss til å velge det som er verdifullt i hverdagen, men også jobbe med sortere ut det som kan tenkes å påvirke oss negativt. Vi ønsker derfor i samspill med omgivelsene og samfunnet å skape ”den gode barnehage”. 

Barnehagen består av en utrolig samling med ulike individer som skal fungere sammen. Alle har ulike grenser for hva de synes er gøy, og hva de vil være med på – en lek som er kjempegøy for noen, kan være voldsom og skummel for andre. Noen kan mye om det å leke, og har høy kompetanse når det gjelder å forstå hva andre vil og ikke vil. Noen barn er tydelige og lett å forstå hva de liker og ikke liker. Mens andre barn igjen er stille og ikke så enkle å forstå for de andre barna og de voksne. Noen er gode til å leke ute, andre er gode til å leke inne, noen kan fortelle historier, andre er gode til å lytte. Noen elsker hverandre, andre kommer ikke særlig godt overens. Slik er det hos oss voksne også – vi er ulike. Alle barna har noe de er gode til, og noe de kan øve på. Vår jobb er å se dette, og å fremheve de gode sidene, og hjelpe dem med å utvikle de områdene de er svakere på.
Hvis jeg skulle leve livet mitt om igjen

Hvis jeg skulle leve livet mitt om igjen..
Jeg ville våge å gjøre flere feil.
Jeg ville slappe av
og være mer smidig.
Jeg ville være mer enfoldig.
Jeg ville ta færre ting alvorlig.
Jeg ville ta flere sjanser.
Jeg ville ha flere opplevelser.
Jeg ville bestige færre tinder
og svømme over flere floder.
		Jeg ville spise mer is og færre bønner.

Jeg ville kanskje få flere vanskeligheter,
men færre innbilte.
Du skjønner,
jeg er en av de som har levd fornuftig og sunt,
time etter time, dag etter dag.
Jeg har hatt mine øyeblikk,
og hvis jeg skulle leve livet mitt om igjen
ville jeg hatt flere av dem.
Faktisk ville jeg ikke ha noe annet, bare øyeblikk.
Den ene etter den andre
i stedet for å leve så mange år
styrt av tanker på morgendagen.

Jeg har vært en av dem som aldri har reist noe sted,
uten et termometer, en varmeflaske,
en regnfrakk eller fallskjerm.
Hvis jeg skulle leve om igjen
ville jeg reise med mindre håndbagasje.
Hvis jeg skulle leve livet mitt om igjen
ville jeg gå barbeint tidligere om våren
og fortsette med det lenger utover høsten.
Jeg ville danse mer.
Jeg ville kjørt mer karusell
og jeg ville plukke flere tusenfryd.
Nadine Starr 85 år.

BARNEHAGENS VEDTEKTER

Eierforhold
Barnehagen er organisert som aksjeselskap og godkjent for barn i alderen 0-6 år, vi har oppholdsareal på 163 kvm, hvilket innebærer opptil 40 plasser, noe avhengig av barnas alder. Barnehagen er godkjent av Arendal kommune, barnehageansvarlig. 

Formål
Barnehagen drives etter bestemmelsene i ”Lov om barnehager” av 1.1.2006, der det står at: ”Barnehagene skal gi barn under opplæringspliktig alder gode utviklings- og aktivitetsmuligheter i nær forståelse og samarbeid med barnets hjem. Barnehagene skal hjelpe til med å gi barna en oppdragelse i samsvar med kristne grunnverdier.” De private barnehagene drives etter samme formålsparagraf som de offentlige barnehagene. Fastsatte forskrifter og retningslinjer fra KD, samt Rammeplan for barnehager er til enhver tid tatt i betraktning, som ved utarbeidelse av årsplanen.  

Bemanning
Bemanning tilsvarer til enhver tid minst kravene i barnehageloven og gjeldende forskrifter for dette. Øvrig personell er styrer, pedagogisk leder, barnehagelærer og assistenter. Ordnede vikarer og annet personell som lærlinger og praksisplassdeltakere vil også kunne være aktuelt. 

Åpningstider/ferie
Barnehagen holder åpent fra kl. 06.30-16.30 mandag-fredag. Barnehagen har fastsatt på foreldremøte at alle barn skal ha fire ukers sammenhengende ferie i juli/august, da er barnehagen stengt. Ukene som skal være stengt er de ukene som regnes som fellesferie, men dette kan fravikes etter avtale i Samarbeidsutvalget. Brudd på åpningstider, f.eks. for sen henting, blir behandlet som brudd på vedtektene og får følger heretter. Foreldre som gjentatte ganger kommer for sent, vil bli innkalt til samtale med pedagogisk leder.

Planleggingsdager
Det vil bli avholdt 5 planleggingsdager i løpet av barnehageåret, disse dagene legges mest mulig hensiktsmessig for at barnehagen og de ansatte skal få mest mulig utbytte av planleggingen. Vi kommer også til å prioritere en del av Arendal kommunes dagskurs i forbindelse med deres kunnskapssatsning. 

Kjernetid
Kjernetiden er fra 9.00-14.30, dvs. den tiden på dagen da barnet må være i barnehagen for å få med seg aktiviteter o.l. 

Barnehagens oppholdsareal
Inne: Netto arbeids- og lekeareal er: 163 m2.
Ute: Uteområdet er ubegrenset, men innegjerdet område tilsvarer ca 900 m2, samt lekeplass og skoleområde som nærmeste nabo. Vi bruker lysløype, akebakke og skogen aktivt i hverdagen.

Opptak/opptakskriterier/opptaksperiode
Eier/stedfortreder foretar opptak i henhold til Lov om barnehager, og tildeling av plasser foregår etter følgende kriterier:
1.	Barn med spesielle behov og barnevernsbarn med vedtak
2.	De som søker 100% plass
3.	Barnets fødselsår og kjønn i forhold til barnegruppa
4.	Personalets barn
5.	Søsken
6.	Bosatte i Øyestad oppvekstområde

Barnehageplassen kan disponeres ut juli mnd det året barnet fyller seks år. Tildeling og oppsigelse foregår skriftlig. Barn som søker plass fra hovedopptaksdato, er prioritert fremfor de som søker plass med forsinket oppstart. Det tilbys plass av alle størrelsesorden, dvs 100% og nedover til 20% plass, men 100% plasser prioriteres. Det er mulig å ta imot gjestebarn fra andre kommuner. 

Oppsigelse/endring av plass
Oppsigelsesfristen er en måned fra den 1. i påfølgende måned. Dvs. at hvis plassen sies opp midt i barnehageåret må det betales for oppsigelsesmåneden og neste måned. Oppsigelse fra 1. april medfører betaling tom juni. Dersom oppsigelser fra barn eller personale gjør videre drift umulig, og evt. andre årsaker som gjør at barnehagen opphører, gjelder samme oppsigelsestid på en måned fra eier til foreldre. Ved manglende betaling kan plassen mistes etter en purring, samt at kravet sendes til inkasso. Det purres umiddelbart etter forfall. Foreldrebetalingen betales forskuddsvis og det kan settes som krav at foreldrebetalingen skal være betalt senest 1. i mnd for at barnet skal opprettholde sin plass i barnehagen. 

Foreldrebetaling
Eier fastsetter foreldrebetaling som skjer forskuddsvis den 25. i måneden. Det betales for 11 måneder. Det tilbys fortrinnsvis fulle plasser og prisen er kr 2.655,- pr mnd. Evt. egenbetaling til større turer etc. avtales på foreldremøte, eller fastsettes pr tur. Søskenmoderasjon er 30% av foreldrebetalingssatsen for barn nr 2, og 50% for barn nr 3, 4 osv. Det/de barnet/a som har kortest oppholdstid får moderasjonen. Foreldrebetaling for delte plasser tillegges 10% administrasjonskostnader. 

Måltider
Barna betaler kr 367,- pr mnd (øker 5% p.a.) i tillegg til foreldrebetaling for å få servert mat i barnehagen. Barna får all mat i barnehagen, som inkluderer frokost før kl 8.30, varmmat kl 11 eller kl 14 – 3 ganger pr uke, samt brødmåltid kl 14 og de dagene det ikke er varmmat. De ansatte betaler for mat på lik linje med barna. Betaling for mat graderes på lik linje med foreldrebetaling. 

Sykdom
Ved sykdom gjelder følgende:
* Barn som er syke skal ikke i barnehagen.
* Er barnet for sykt til å være ute, må det holdes hjemme fra barnehagen.
* Gi snarest beskjed til barnehagen dersom barnet ikke kommer. (uansett årsak)	
* Blir barnet sykt/utilpass i barnehagen kontaktes barnets foreldre.			
* Ved ulykker o.l. kontaktes lege eller legevakt/sykehus. Foreldrene blir varslet snarest. 
* Ved sykdom, vises til reglement for sykdom som utleveres ved oppstart i barnehagen. 

Foreldreråd og Samarbeidsutvalg
Ifølge Lov om barnehager §4 har barnehagen et Foreldreråd og et Samarbeidsutvalg. Foreldrerådet består av foreldrene til alle barna. Samarbeidsutvalget består av foreldre (valgt av Foreldrerådet) og ansatte. Eier kan delta etter eget ønske. Alle parter skal være likt representert. Samarbeidsutvalget skal sikre samarbeidet mellom barnehagen og hjemmene.

Samarbeidsutvalgets oppgaver:
Samarbeidsutvalget er et rådgivende, kontaktskapende og samordnende organ for partene i barnehagesamfunnet. Utvalget skal særlig være med på å drøfte barnehagens ideelle grunnlag og arbeide med å fremme kontakt mellom barnehagen og lokalsamfunnet. Samarbeidsutvalget har rett til å uttale seg i saker som er viktige for barnehagens innhold, og de fastsetter årsplan.

Taushetsplikt
Personalet i barnehagen har taushetsplikt etter §20 i barnehageloven.

Dugnad
Det skal arrangeres opptil to dugnader per barnehageår, dersom dette er nødvendig. Hva slags oppgaver som skal utføres bør avklares med Samarbeidsutvalget dersom dette er hensiktsmessig. 

Parkering
Tre parkeringsplasser utenfor barnehagen er tilgjengelig og skal brukes av foreldre i hente/levere-situasjon. Dersom parkeringsplassene er opptatt, skal det parkeres på skoleplassen. Det er ikke tillatt å parkere langs veien til Madshaven. Personalet parkerer på skoleplassen.

Opplysningsplikt
Barnehagen har opplysningsplikt til sosial- og barnevernsetaten i forhold til §21 og §22 i barnehageloven. Alle henvendelser om barna behandles konfidensielt.

Internkontroll
Eier av barnehagen er ansvarlig for internkontroll. Rutiner for internkontroll gjennomføres regelmessig. Dette omfatter kontroll av: brannforebyggende tiltak, leker og lekeapparater, oppbevaring av medisinsk utstyr og sikring av kjemikalier. I tillegg blir det psykiske og fysiske arbeidsmiljøet evaluert med jevne mellomrom. Beredskapsplan for barnehagen foreligger også, denne omhandler håndtering av krisesituasjoner som f.eks. brann, dødsfall.

Helsetilsyn
Barnehagen er under tilsyn av helsemyndighetene. Helseattester fremvises av de ansatte ved oppstart i barnehagen. Når et barn begynner i barnehagen, er det barnas foreldre som skal legge frem en erklæring av barnas helse og om de har fulgt ordinært vaksinasjonsprogram ved helsestasjonen. Medisinering av barn under opphold i barnehagen er foresattes ansvar. Barnehagelærer kan i samråd med styrer inngå egen avtale med foresatte om medisinering av barn som er kronisk syke. Det skal da foreligge uttalelse og veiledning ved bruk av medisin fra lege.

Politiattest
De ansatte i barnehagen har fremlagt tilfredsstillende politiattest ved inngåelse av ansettelsesavtale.

Forsikring
Barna er forsikret gjennom PBL-A, (Storebrand) mot ulykker i barnehagetiden, samt til og fra barnehagen. Barnehagen har ikke ansvar for klær, briller, høreapparater e.l. den tiden barnet er i barnehagen, derfor ber vi om at barnas klær og utstyr er merket med navn.

Virksomhetsplan
Virksomhetsplanen utarbeides for en lengre periode av gangen, og skal være styrende for driften. Virksomhetsplanen skal være tilpasset lokale forhold og utarbeides på grunnlag av ”Rammeplan for barnehager”. Foreldrene får virksomhetsplanen til orientering ved barns oppstart i barnehagen. 

Årsplan
Årsplan for den pedagogiske siden av driften utarbeides for et barnehageår av gangen. Denne godkjennes av Samarbeidsutvalget og gis foreldrene. Årsplan skal utarbeides på grunnlag av virksomhetsplanen.

Vedtektenes varighet
Vedtektene er fastsatt av eier, og varer til nye vedtekter evt. blir utarbeidet. Kopi sendes til Arendal kommune. Jfr. §7 i Lov om barnehager.

GENERELLE OPPLYSNINGER
Tilvenning i barnehagen
Tilvenning i barnehagen foregår fra 1. dag som plassen er tildelt. Vi forventer at en foresatt er med i barnehagen de to - tre første dagene. Utover dette – se eget skriv (be gjerne om det i barnehagen) som omhandler oppstartsrutinene i barnehagen. 

Frammøte
Barnehagens åpningstider må respekteres. Åpningstid er 06.30-16.30. Personalet slutter også sin arbeidstid kl 16.30, og vi ber om forståelse for at de også har avtaler/plikter som de skal rekke i hjemmet etter arbeidstid. 

Tøyet 
Barn er aktive og de bør kles i komfortable klær i barnehagen. Det bør være klær dere ikke er redd for, da vi maler, limer, spiser og det kan komme ulike flekker som ikke går bort i vask. Til innebruk må barna også ha med tøfler. Disse bør være gode på foten, også med tanke på gymsalen (clogs er veldig lette å ta av og på, men de er ikke spesielt gode å løpe på). Pass på å alltid ha minst et komplett sett med skift i barnets kurv, tilpasset årstiden. Vi er ute hver dag i barnehagen, og det finnes ikke dårlig vær. Pass derfor på å ha sko og klær etter årstidene. Regntøy og støvler må alltid være i barnehagen, tykk dress bør være i barnehagen fra oktober til mars/april, tynn dress kan være greit i overgangen både på høsten og når det går mot vår og sommer. Pannebånd, lue, votter, caps o.l. følger også årstidene. Ellers er det viktig at dere MERKER ALT TØYET!
Alle skal ta med seg alt fra garderoben som tilhører sitt barn hjem hver siste fredag i måneden, for rengjøring, opptelling og eventuelt supplering før det returneres påfølgende mandag. Det er også viktig at dere tar med dress og regntøy hjem til tørk på våte dager, da det ikke tørker over natten ved å henge tett i tett i garderoben.

Soving
De minste barna sover som regel en gang om dagen. Dere må ta med reiseseng/vogn, dyne, pute, og laken til barnet deres. Pass også på å ta dette med hjem til vask ved behov, minst en gang i mnd. Hvis barna har spesielle ”koseting” som de bruker når de legger seg, må de ha disse tingene med seg når de skal sove hos oss.

Whiteboard
Viktige beskjeder skrives på tavlen i inngangspartiet, dette gjelder også dersom det er servert varm mat og hva de har spist. Viktige beskjeder legges som hovedregel ut på barnehagens Facebookside og sendes på mail. I noen tilfeller kan det bli slått opp viktige beskjeder på utgangsdøra. 

Månedsplan
Månedsplan sendes på mail og legges ut på barnehagens hjemmeside rett før måneden begynner, denne er veiledende, og kan fravikes. Månedsplanen inneholder en del tegn og bilder, for at barna skal kunne ”lese” månedsplanen selv. 

Hjemmeside/Facebook/Mail
For å finne hjemmesiden vår gå inn på: gullungen.barnehage.no. 
For å finne oss på Facebook søk etter Gullungen barnehage. 
Mailadresse: gullungen(a)barnehage.no

Levering/henting
Så langt det lar seg gjøre vi vil møte barna i garderoben når dere kommer om morgenen. Dersom dette ikke lar seg gjøre for oss, er det fint at dere følger barnet inn og ser at en voksen har sett deres barn. Vi ønsker at alle skal føle seg velkomne, og det er viktig at dere gir beskjed om barnet har sovet dårlig, eller andre ting som kan ha betydning for barnets dag. Dette gjøres for å bidra til å skape godt samarbeid mellom hjem og barnehage. En oppfordring til foreldrene: Ikke snakk om eventuelle problemer som vedrører barnet, når barnet er til stede. Alle barn må hentes i barnehagen, vi ønsker ikke at noen barn skal gå fra barnehagen alene. Dersom «barn» skal hente barn må det gjøres spesiell avtale med personalet om dette. 

Lek og rydding
En stor del av vår barnehagehverdag består av lek. Leken er barnets viktigste form for læring og har derfor stor betydning for barnets utvikling på alle områder. Leken trenger gode kår, derfor vil vi legge til rette for det. Noen barn trenger øvelse og erfaring i det å leke. Pedagoger og assistenter i barnehagen gir støtte og hjelp i leken der vi vurderer at dette er nødvendig. Vi ønsker å innøve gode vaner hos barna, ved bl.a. å øve på å rydde etter seg, samt å ta vare på leker og utstyr. Det er f.eks. ikke tillatt å klatre i hyllene, stå på lekene eller kaste disse rundt. Barna får hjelp til å rydde, samt veiledning i hvordan man skal rydde og hvor lekene hører hjemme. Barna må også lære seg å rydde den leken de holder på med, før de drar hjem om ettermiddagen. Vi håper derfor på forståelse fra foreldre når vi ber barnet rydde et par leker, før de går hjem. 

Bursdager
Alle fødselsdager feires gruppe/avdelingsvis. Vi flagger for barnet og skriver navn og alder på vinduet/veggen inne. Bursdagsbarnet og en ansatt pynter krone, og får planlegge og bestemme innholdet i bursdagssamlingen med seg selv som hovedperson. Barnet kan da velge eventyr eller bok, samt noen sanger. I samlingen sitter barnet sammen med den som leder samlingen, som hedersgjest med krone og bursdagskappe. Vi har fyrverkeri med raketter for antall år barnet fyller, og barnet blir «veid» ved å bli gynget fra side til side i luften av to voksne. Det vil fortsatt være mulig å ta med seg kake, is, fruktfat el. hjemmefra til barna på avdelingen til bursdagsbarnet, men dette er ingen nødvendighet. 

Av/påkledning
Personalet i barnehagen prøver i størst mulig grad å veilede og oppmuntre barna til å kle seg selv, fremfor at vi voksne kler dem. Vi ser på det som læring, men det avhenger selvsagt også av alder og interesse. De aller minste skal selvfølgelig få hjelp, ja, de større barna som trenger det også, men målet er altså at barna på sikt skal bli mest mulig selvhjulpne på dette området, Mange barn kan kle på seg det meste før de er to år helt selv. Vi legger også vekt på at barna skal holde orden rundt seg og sitt, ta hensyn til andre, kanskje hjelpe de som er mindre, samt lære seg til å ”vente på tur” Dette begrepet gjelder også andre steder, både under måltid, i samtaler, i leken, i samling, ved sklia og når de er ute. En oppfordring til foreldrene er å lære barna å sette fra seg tingene sine på sin egen plass. Det gjør det lettere for barna (og oss voksne) å finne dem etterpå.

SIKKERHETSRUTINER
Navnelister
Navneliste skal føres kontinuerlig fra åpningstid til lukking, for hver gruppe. I utetiden skal listen alltid sjekkes på vei ut, jevnlig, og når barna kommer inn etter uteleken kontrolleres denne igjen. Når barna er inne skal listen sjekkes jevnlig. Alle voksne på gruppa skal vite hvor mange barn som er på gruppa på forespørsel fra kontrollmyndighet/styrer. 

Førskolegruppe
Som en del av det å bli eldst øver vi på det å gi barna ansvarsfølelse for seg selv og de andre i gruppa. Etter at en voksen har sjekket uteområdet, porter o.l. lar vi barna gå ut når de er ferdig med å kle seg. Dette gjelder KUN førskolegruppen og etter at foreldrene har gitt sin tillatelse til dette. Ungene føler seg alene ute, vi går litt til og fra og har jo alltid et øye med dem. Dette gjelder kun den korte tiden inntil en voksen er ferdig med å kle seg og kommer ut. 

Turer
Den ansvarlige for turen skal i forkant føre en liste over hvilke barn og voksne som skal være med, og hvem som har ansvar for hvilke barn. Totalt antall og bestemmelsessted skal også påføres. Oversiktslisten, mobiltelefon og førstehjelpsutstyr skal medbringes. I transport med bil skal seter/puter brukes, og i biler med airbag skal det ikke plasseres barn i framsetet dersom det ikke er mulighet for å koble ut denne. Personalet skal oppdateres på førstehjelp jevnlig, slik at skader som oppstår kan begrenses og behandles.

Giftige stoffer og farlige gjenstander
Kniver, sakser og farlige gjenstander skal ikke være tilgjengelige for barna. Løsemidler, giftige stoffer, vaskemidler o.l. skal oppbevares på ”Lageret”, og døren skal være låst. 

Brann/evakuering
Personalet skal til enhver tid være oppdatert på evakueringsplan ved brann. De skal vite hvor nødutganger og brannslukningsapparat befinner seg. Felles samlingspunkt for småtroll og lykketroll, er bussen. Felles samlingspunkt for skogstrolla, er sandkassen.

Oversikt ute
Det skal være tre fra personalet ute når alle barna er ute. 
Nr. 1: Skal være en voksen fra lykketrolla, og har navnelista for gruppa. Vedkommende registrerer barna ettersom de kommer ut. Står på hushjørnet slik at den har oversikt over hovedporten, vognplassen, hovedinngangsdøra og kjøkkeninngangen.
Nr 2: Skal være en voksen fra skogstroll og vedkommende skal stå ovenfor lekehytta og ha oversikt bort forbi inngangen til skogstroll. 
Nr 3: Skal være en voksen fra småtrolla og ha base bak bussen, ved utebord.
Nr 4: Denne skal ha base ved sandkassa.
Barna skal ikke ha mulighet til å stikke seg unna, og gå inn i utetiden uten at en voksen er oppmerksom på dette. Dette vil bli noe justert med tanke på ny gruppe og flere barn høsten 2014. 

Oversikt inne
Det skal til enhver tid være oversikt i alle rom hvor det er aktivitet. Det skal også kontrolleres jevnlig i de rom som ikke alltid er i bruk (som toalett). Småtrolla – en voksen i hvert rom. Lykketrolla, aldri alle voksne på kjøkkenet, men en på kjøkken, en på lekerom og en «mellom». Skogstrolla en på kjøkken og en i stua. 

REGLER FOR NÅR ET BARN SKAL/BØR VÆRE BORTE FRA BARNEHAGEN
Følgende praksis anvendes i Gullungen barnehage:
Syke barn skal ikke i barnehagen. Vurdering av barnets helsetilstand vil alltid måtte baseres på foreldrenes skjønn. Barn med feber, oppkast og/eller akutte diarètilstander holdes hjemme. Barn skal være friske nok til å delta i barnehagens vanlige aktiviteter før de kommer tilbake etter sykdom. Ved tvil om barnets helsetilstand kontakt barnets fastlege, å ta også gjerne en tlf til barnehagen før du/dere kommer, og avklar situasjonen med en av de ansatte. 

Prosedyre ved ulike sykdommer/symptomer hos barn:

Sykdom		Vanlige symptomer			Når kan barnet komme i bhg
Hodelus		Kløe, og synlige egg i 		Kan gå i bhg etter 1. lusekur
			hodebunn	

Tarminfeksjon		Feber, diarè og/eller oppkast		Kan gå i bhg 48 timer etter 									            siste symptom	

Øyekatarr		Rødhet og gult puss 			Ved bakteriell infeksjon: 
fra øyet 				Kan gå i bhg etter at 
								behandling er igangsatt

Ørebetennelse		Øreverk, feber, og væske		Allmenntilstand avgjør, men 
			fra øret					det skal ikke komme væske 
								fra øret lenger

Halsbetennelse	Svelgebesvær, vondt i halsen,	Allmenntilstand avgjør
			feber					Vær obs på streptokokk-				 					            infeksjon, og ikke vent for 
								lenge med å oppsøke lege.

Feber			Temperatur målt			Kan gå i bhg 24 timer 
			38 grader eller mer 			etter at barnet er feberfri

Influensa		Feber, snue, hoste			Allmenntilstand avgjør, 
								ellers gjelder regler for feber

Brennkopper		Væskende sår oftest i 			Kan i bhg dagen etter at 
ansikt/på hender	behandling er i gangsatt. Sårene må være godt plastret, 
og barnet må ikke kunne plukke disse av
 
Vannkopper		Feber, små væskefylte blærer		Kan gå i bhg når utslett har  
								begynt å tørke inn

Forebyggende tiltak: 
Spredning av smittsomme sykdommer forebygges best ved gode rutiner for håndvask hos barn og ansatte, spesielt ved toalettbesøk, bleieskift, og før håndtering av mat. I smitteperioder benyttes spesielle bakteriedrepende håndvasker. (AntiBac)

Ved meslinger, røde hunder, kusma, leverbetennelse(hepatitter), hjernehinnebetennelse, HIV, og tuberkulose kreves spesiell håndtering med hensyn til barnehager. Kontakt barnehagen via telefon, og styrer/eier tar de nødvendige avgjørelser og forholdsregler.

Dine rettigheter overfor arbeidsgiver dersom du har syke barn er som følger: 
Henviser til Arbeidsmiljøloven § 
Omsorgspenger ved barns eller barnepassers sykdom
Du har rett til omsorgspenger fra arbeidsgiver når du som har omsorg for barn under 12 år har fravær fra arbeidet når barnet er sykt. Det samme gjelder dersom arbeidstakeren må være borte fra arbeidet fordi den som har det daglige barnetilsynet er syk.  Hver av foreldrene har som arbeidstaker rett til 10 dager pr kalenderår dvs 1.1.-31.12. dette vil da si totalt 20 dager. Dette gjelder dersom du har inntil to barn under 12 år, og som nevnt når dette gjelder pr kalenderår, betyr dette at du har samme rett til fri ut det året barnet fyller 12 år. Dersom barnet er kronisk sykt eller funksjonshemmet, gjelder retten til og med det året barnet fyller 18 år.
For arbeidstakere som har omsorg for mer enn to barn, gjelder samme rettigheter, men da inntil 15 dager pr arbeidstaker. 
For arbeidstaker som er alene om omsorgen for et eller to barn har denne rett til fri inntil 20 dager pr kalenderår, mens dersom du er alene om omsorgen for tre eller flere barn, kan denne påberope seg fri i inntil 30 dager pr kalenderår. 
Dersom du har omsorg for kronisk sykt eller funksjonshemmet barn, har du enda flere rettigheter, spør i barnehagen eller kontakt NAV for utfyllende opplysninger. Kildehenvisninger:
www.barnehageforum.no, Lege Siri Håberg
www.fhi.no - folkehelseinstituttet 

Harald Reiso – kommuneoverlege/smittevernlege i Arendal kommune
Jorun Kjær – helsesøster Øyestad oppvekstteam

BARNEHAGENS INNHOLD OG RAMMEPLANEN
Årsplanen tar utgangspunkt i ”Rammeplan for barnehager”. Barnehageloven sier at rammeplanen skal være retningsgivende for barnehagens innhold og oppgaver. Rammeplanen er forpliktende. Ifølge lovens formålsbestemmelse skal virksomheten skje i nær forståelse og samarbeid med hjemmet, og rammeplanen understreker også viktigheten av barns medvirkning i barnehagen.  Skolen har sin læreplan og barnehagen har sin rammeplan. Rammeplanen sier noe om hva barna skal møte i barnehagen, og den formulerer tydelige krav til personalet i barnehagen. Rammeplanen gir rom for, og oppfordrer til, lokal tilpasning. Det vil si at vi kan gi vår barnehage særpreg, og velge ut områder vi mener er ekstra viktige. Det vil ikke si at vi velger bort de andre områdene, men at vi skal jobbe ekstra med dem vi har valgt. 

Rammeplanens 7 fagområder er i stor grad de samme områder som barna senere vil møte når de begynner på skolen, og skal sikre barna en viss kontinuitet i læringsforløpet. 

Rammeplanens definerer 7 ulike fagområder som vi arbeider med kontinuerlig: 

1.	Kommunikasjon, språk og tekst
2.	Kropp, bevegelse og helse
3.	Kunst, kultur og kreativitet
4.	Natur, miljø og teknikk
5.	Etikk, religion og filosofi
6.	Nærmiljø og samfunn
7.	Antall, rom og form

Kommunikasjon, språk og tekst
Å få varierte og rike erfaringer er avgjørende for å forstå begreper. Å samtale om opplevelser tanker og følelser er nødvendig for å utvikle et rikt språk. Tekst omfatter både skriftlige og muntlige fortellinger, poesi, dikt, rim, regler og sanger. Viktige sider ved kulturoverføringen er knyttet til kommunikasjon, språk og tekst”    

Å lese/fortelle historier for barn er med på å stimulere barnas språkutvikling. De lytter, får erfaringer med hvordan språket kan brukes for å få frem en historie og et budskap både gjennom ord og gester. Gjennom å snakke med barna om historiene får de også erfaring med kommunikasjon. De må vente på tur og bruke språk som gjør at mottakeren forstår budskapet. På den måten får de bedre begrepsforståelse og et mer variert ordforråd.

Gjennom arbeidet med historiene vil vi at barna skal få oppleve gleden og spenningen ved høytlesning, fortelling, sang og samtale, og at dette skal så en spire for leselyst videre i livet.

Gjennom lek og andre spontane aktiviteter vil vi at de skal få erfaring med og lære å uttrykke egne, og tolke andres følelser gjennom ord og kroppsspråk. På den måten kan de lære å bruke språket til å løse konflikter på en konstruktiv måte.
For de barna som skal begynne på skolen er det viktig at de får opplevelser og erfaringer med å lytte til lyder og rytme i språket og blir fortrolige med symboler som tallsiffer og bokstaver.

Kropp, bevegelse og helse
UTE: Aktive voksne med respekt for og kunnskap om naturen, ser vi på som viktig. Ved å gi barna et personlig forhold og kjennskap til naturen, tror vi at de siden vil ønske å verne om den. Vi vil at naturen skal være en pedagogisk ressurs med mulighet for å være ute alle barnehagedager, hvor vær, årstider, temperatur og nedbør påvirker utemiljøet, men vi vil også understreke at vi IKKE er en friluftsbarnehage. Vi vektlegger også barnas opplevelse av været, og skal vi gi barna en positiv innstilling til friluftsaktiviteter, dvs ikke la de være ute og fryse eller oppleve ubehag, som igjen vil gi en negativ opplevelse. 

RO OG FRISTED: Barnehagen vår skal også være en god plass å være. Den skal gi oss energi, og samtidig være en plass å slappe når man trenger ro. Det å bli tatt imot av noen som ser deg, bryr seg, gir en anerkjennelse og ballast til å mestre morgendagens samfunn. Vi vil gi hverandre livsmot: En læringsarena hvor en dyrker livsmot og hver enkelts ansvar for fellesskapet. Et fristed der det stilles krav til medmenneskene og samværet.

MATVANER: Vi øver på normal bordskikk, og synger for maten før vi begynner å spise. Det skal være mest mulig ro rundt måltidet, men vi øver også på begrepstrening, hjelpsomhet og omsorg for hverandre mens vi spiser. Pga generelt dårligere tannhelse blant barn i dag, velger vi hovedsakelig å gi barna melk eller vann å drikke. Saft får de bare til spesielle anledninger.

I Gullungen barnehage AS har alle barn rett til å spise maten sin i rolige og koselige omgivelser som skjerper appetitten. For at dette skal fungere vil det få noen konsekvenser for barnegruppa generelt:

Når vi skal spise fellesmåltider, må alle barna sitte ved bordet. Begrunnelsen for dette er både fellesskapsfølelsen og at man skal lære bordskikk. Vi tvinger ingen til å spise, men vi krever at de skal sitte ved bordet sammen med de andre. 

Det samme gjelder om vi serverer mat de sier de ikke liker – de får ikke annen mat med en gang – det å sitte sammen med andre barn som med glede spiser, motiverer ofte til å smake – om ikke første gangen, så kanskje neste.

Vi vektlegger stemningen rundt bordet, og forsøker å ikke irettesette oftere en nødvendig.

Som hovedregel skal skogstrolla dekke på og rydde på plass etter seg. I tillegg skal barna tilegne seg den gode skikken at de skal spør før de går fra bordet.

Vi bruker å synge en sang. Det er for å gi en tydelig markering av starten på måltidet (Marthe Meo prinsipp), og for å styrke fellesskapsfølelsen. Som en utvidelse av det pedagogiske ansvaret, er det innført smøremåltid i barnehagen i noen grad for lykketroll og i større grad for skogstroll. Det å la barna smøre maten selv og til å hjelpe hverandre under måltidet er gode egenskaper å tilegne seg. Det gir også en god følelse å kunne mestre dette. 

Kunst, kultur og kreativitet
Vi jobber i denne sammenheng for å være kulturformidlere med videreformidling av gamle tradisjoner, alt fra julefeiring, påskefeiring til plukking av mais og matlaging Vi skaper og holder på våre egne tradisjoner (se under årsplanlegging) hvor vi baserer oss på kultur og tradisjoner, og lager vår egen ”vri”, samt at vi har noen tradisjoner som er spesielle for oss. Vi vil gjerne også arbeide mot det å ha en estetikk som er vakker og gir en god atmosfære både ute og inne. Men å lære et fag går også på å få holdninger - f.eks. har vi tro på at kunnskap om, og bruk av, naturen vil gi et ønske om å ta vare på den. Barna lærer også andre ting mens de holder på med fagområdene, f.eks. kan de i en formingsaktivitet lære å vente på tur, og å hjelpe hverandre. 

Arbeid med estetiske fag i barnehagen omfatter diktning, språk, tekst, musikk, dans, teknikk, natur, forming, filosofi, kreativitet, kommunikasjon og drama, og er tett knyttet til opplevelser gjennom sanseinntrykk. Sansemessige inntrykk får barnet blant annet fra naturopplevelser, kunstneriske inntrykk fra utstillinger, teater, eventyr osv. Barna får også mange muligheter til å uttrykke sin kreativitet gjennom tegning, maling og forming av ulike slag. Vi vektlegger forming i og med naturen – dette er estetiske utrykk som forsvinner – noen ganger med vinden, andre ganger med tidevannet, og en sjelden gang setter de mer varige inntrykk. Vi dokumenterer dette lett forgjengelige arbeidet gjennom foto.
De estetiske fagene er både inntrykk- og uttrykksfag og dette må ha nær sammenheng. Gjennom å uttrykke alle inntrykk barnet har fått via sine sanser skapes det en forståelse, barnet får bearbeidet opplevelsene og kan gå videre i sin utvikling. Vi legger vekt på undring og kommunikasjon i prosessen med å skape noe, og vi skaper både ute og inne, med naturmaterialer og ”tradisjonelle materialer”. Vi dokumenterer vårt arbeid med foto, utstillinger, montasjer og turrapporter. Ofte henger dokumentasjonen på avdeling så ansatte og barn eller foreldre og barn kan kikke, men oftere og oftere vil dette bli lagt ut på vår hjemmeside, så foreldre og barn kan se på dette hjemme, og kanskje få i gang en god samtale rundt barnehagedagen. 

Natur, miljø og teknikk
Naturen gir rom for et mangfold av opplevelser og aktiviteter til alle årstider og i all slags vær. Naturen er en kilde til skjønnhetsopplevelser og gir inspirasjon til estetiske uttrykk. Fagområdet skal bidra til at barn blir kjent med og får forståelse for planter og dyr, landskap, årstider og vær.

I fortellingene treffer vi dyr og mennesker som lever i naturen og i en spesiell by. Dette er et flott utgangspunkt for ulike aktiviteter, samt for samtale og filosofering

Vi er opptatt av at barna gjennom spennende utfordringer, lek og glede skal lære å bli glad i og å ta vare på miljøet. Vi vil at barna skal få oppleve naturen og la de undre seg over naturens mangfoldighet.
Ved å ta seg tid til å studere naturens ulike fenomener på nært hold kan vi legge et grunnlag for opplevelser og undring. Undring er et godt utgangspunkt for samtaler og eksperimentering om ulike fenomener i den fysiske verden. 

Etikk, religion og filosofi
I vårt arbeid med å ivareta det enkelte barn og dets behov har vi en stor interesse for Marthe Meo. Marthe Meo dreier seg om en del ulike prinsipper for kommunikasjon. Selve navnet "Marthe Meo" betyr "av egen kraft", og metoden dreier seg om det å finne frem til den enkeltes ressurser og jobbe ut fra disse. Det legges vekt på å utvikle anerkjennelse og selvfølelse gjennom å legge vekt på det positive. Marthe Meo legger vekt på et fremtidsrettet oppdragelsesklima hvor barna får utvikle seg gjennom egenaktivitet, problemløsning, selvstendighet, deltakelse, samhørighet, autonomi (selvstyre, selvbestemmelsesrett) og ansvar. Barnet blir sett på som samarbeidspartner med rett til samarbeid og fellesskap like viktig som egen individualitet.

Tradisjoner 
Å ha tradisjoner er med på å gi enkeltindivider, organisasjoner og samfunn tilhørighet og identitet. Det er viktig å høre til – spesielt fordi vi er en del av et samfunn som forandrer seg meget fort. Tradisjonene henger sammen med fagområdet samfunn, religion og etikk, men sett enkeltvis tar disse tradisjonene vare på mange andre målsetninger for Gullungen barnehage. Tradisjoner er med på å gi et menneske identitet både til samfunn, nærmiljø, barnehage og familie. Hos oss i Gullungen barnehage AS har vi skapt våre egne felles tradisjoner, disse er i så måte, overnatting i barnehagen med førskolegruppa, sommertur, Luciafeiring i gymsalen og nissefest og julebord. Vi ser at dette er med på å styrke gruppefølelsen og stoltheten – det er viktig at både barn og voksne føler at de hører til i, og er stolte av barnehagen hvor de tilbringer en så stor del av dagen. 

Nærmiljø og samfunn
Vi bestreber oss på å komme ut i nærmiljøet så ofte det lar seg gjøre, eksempler på slike turer er bading på Bjorbekktunet, gymlek i gymsalen på Asdal skole, skogsturer, biblioteket i byen, museet i Arendal, der vi får med oss litt av ”gamle dager”, samt at vi deltar på forestillinger av ulik art både i byen, på skolen og eventuelle andre ting som måtte dukke opp. Dette er viktig for at barna skal få erfare og kunnskap om noe av vår historie, og tilhørighet til hjemstedet sitt. Når vi skal ut kan barna kan være med på å forhandle om hva de skal ha på seg, men det er vi voksne som til syvende og sist bestemmer. På tur skal de være bak turlederen, og foran den siste voksne.

Reglene i Gullungen barnehage er ikke satt for alltid, men de er dynamiske og vil forandre seg over tid. Vi legger vekt på å ha et bevisst forhold til de reglene vi har. Et barn møter mange ”må-er” i løpet av barnehagehverdagen, og det er et stort krav om tilpasning når man skal leve tett innpå så mange andre barn og voksne. Derfor ønsker vi at barna skal kunne påvirke der det er rom for det, og vi forsøker å tenke over om det er rom for det, før vi sier nei. Vi vil at barna skal ha mulighet til å påvirke sin hverdag, men og at de skal være trygge på at det er vi voksne som sitter med makten. Det er et altfor stort ansvar å legge på et barns skuldre at de skal bestemme, de trenger klare og tydelige voksne som tar ansvar og bryr seg nok til å si ”nei” Og de trenger voksne som har respekt for dem, lytter til dem og er villige til å sette seg inn i barnas behov og ønsker, for så å bestemme ut i fra det. 

Antall, rom og form
Gjennom lek, eksperimentering og hverdagsaktiviteter utvikler barna sin matematiske kompetanse. Tall, rom og form er en naturlig del av barnas hverdag gjennom lek og annen aktivitet. De teller og systematiserer etter størrelse, antall, form og farge. Det er viktig at personalet i barnehagen legger til rette for at barna opplever glede over å utforske og leke med tall og former.

Gjennom ulike aktiviteter har vi som mål at barna skal tilegne seg gode matematiske begreper som større en, mindre en, flere, færre, over, under og så videre. Vi vil også at de får erfaringer om plassering og orientering i forhold til rom og tid.

Tall, rom og form er en naturlig del av barnas hverdag gjennom lek og annen aktivitet. De teller og systematiserer etter størrelse, antall, form og farge. Det er viktig at personalet i barnehagen legger til rette for at barna opplever glede over å utforske og leke med tall og former.

Gjennom ulike aktiviteter har vi som mål at barna skal tilegne seg gode matematiske begreper som større en, mindre en, flere, færre, over, under og så videre. Vi vil også at de får erfaringer om plassering og orientering i forhold til rom og tid.

I tillegg legger Rammeplanen stor vekt på sosial og språklig kompetanse:
”Tidlige erfaringer med jevnaldrende har stor betydning for barns samspillsferdigheter og gjør barnehagen til en viktig arena for sosial utvikling, læring og etablering av vennskap (…) sosial kompetanse handler om å kunne samhandle positivt med andre i ulike situasjoner. Denne kompetansen uttrykkes og tilegnes av barn i samspill med hverandre og med voksne. Den gjenspeiler seg i barns evne til å ta initiativ og til å opprettholde vennskap”. 
I vårt arbeid med sosial kompetanse bruker vi: 

Steg for Steg
”Steg for Steg” har til hensikt å utvikle barns evne til å kommunisere, omgås andre på en positiv måte og øke evnen til å takle problemer og frustrasjon. Dette er ferdigheter som gjør dem bedre rustet til å takle utfordringer senere i livet. Ferdighetene vil for eksempel spille positivt inn når barna begynner på skolen, både sosialt og kunnskapsmessig. Den grunnleggende drivkraften i ”Steg for Steg” er med på å bygge videre på det positive barna gjør i stedet for å fokusere på det negative.

Steg For Steg leksjonene er delt opp i tre deler: 

1.	Empatitrening
2.	Mestring av sinne
3.	Problemløsning

I arbeidet med ”Steg for Steg” er det barna selv som reflekterer rundt problemstillinger og kommer med forslag til løsninger. Den voksne stiller spørsmål som åpner opp for refleksjon, og barna kommer frem til om løsningsforslagene vil fungere eller ikke.

Slik arbeider vi i forhold til sosial kompetanse:
•	de voksne tar tid og viser interesse for det barnet formidler
(Anerkjennelse og bekreftelse)
•	gir barna konstruktiv hjelp i konfliktsituasjoner
•	gir ros for ønsket atferd
•	gir barna medansvar
•	deler med hverandre
•	gruppeleker som styrker samholdet
•	sette klare grenser (og forklare hvorfor)
•	den voksne bevisstgjøres på eget kroppsspråk 
(positive rollemodeller)
•	sangleker som er gode alternativer til konkurranse bruke barnas ressurser
 (de store hjelper de små)
•	sier til barna at den negative handlingen var dum 
(ikke at barnet er dumt, skille mellom sak og person)
•	lager regler sammen med barna
•	de voksne observerer barna jevnlig 
(observasjon er en forutsetning for vår virksomhet– uten observasjon er det umulig å vite hvor barna står – og hva nettopp ditt barn trenger å utvikle).

”Barnehagen er den grunnleggende perioden for utvikling av språk. (…) Barnehagen må sørge for at alle barn får varierte og positive erfaringer med å bruke språket som kommunikasjons-middel, som redskap for tenkning og som uttrykk for egne tanker og følelser. Alle barn må få et rikt og variert språkmiljø i barnehagen” (Rammeplan for barnehagen, 2006 s. 16 og 17). Dette er viktige områder vi setter søkelyset på når vi planlegger i barnehagen.

Toleranse
Barna er ulike, og foreldrene er ulike. Vi må utvikle toleranse for at slik er det, og evne til å fungere sammen på en måte som i størst mulig grad gjør seg nytte av disse ulikhetene, istedenfor å la dem bygge mur mellom oss. Man trenger ikke å like alle – ingen gjør det – men man må tolerere og tåle hverandres rett til å være ulike. Og vi må ha forståelse for at noen barn trenger å øve på ting ens eget barn kan godt.

Foreldresamarbeid

Barnehagens formålsparagraf slår fast at barna i Gullungen barnehage 
skal få gode utviklings- og aktivitetsmuligheter i nær forståelse og samarbeid med barnas hjem. 		    (Barnehageloven 2006 §1)

For å få dette til, er det viktig at foreldre og personalet har god kontakt og tillit til hverandre. Foreldre kan be om en samtale med en av de voksne når som helst i barnehageåret. Det understrekes også viktigheten av at barnehagen blir informert om ting som kan ha betydning for barnets trivsel eks. sykdom, endringer i hjemmet. Den daglige kontakten med foreldrene er viktig for samarbeidet. Vi ønsker at foreldre skal følge barnet inn i barnehagen om morgenen, slik at vi kan utveksle beskjeder og informasjon. Den som følger barnet må ikke forlate det eller hente det uten å ha vært i kontakt med en voksen. Barnehagen SKAL ha beskjed i forkant dersom barnet blir hentet av andre enn foreldrene, dersom dette ikke er avtalt på forhånd. 

Foreldresamtaler
Dette er en samtale mellom foreldre og personalet hvor barnet settes i sentrum. Vi ser på disse samtalene som en viktig utveksling av opplysninger om barnets trivsel og behov. Barnehagen ser barna i andre sammenhenger enn foreldrene, og omvendt. Vi kan dermed bidra med viktige opplysninger til hverandre for å utfylle bildet, og dermed legge forholdene enda bedre til rette for det enkelte barns utvikling. 

Foreldrerådet
Består av alle foreldrene i barnehagen.

Foreldremøte
To ganger i året blir det avholdt foreldremøter. Dette er fellesmøter for alle foreldrene.

Samarbeidsutvalget
Består av en foreldrerepresentant fra hver gruppe, en ansatt for hver gruppe samt eier. Samarbeidsutvalgets oppgaver er å være kontaktskapende, rådgivende og samordnende organ. De skal godkjenne årsplanen for barnehagen, uttale seg om endringer av vedtekter, ta imot saker fra foreldrene samt videreformidle til barnehagen, være med på å skape et godt samarbeidsklima, være med på å komme med innspill og ideer til evt temakvelder – og til å fremme interesse til å møte opp på disse. 

10 GODE RÅD FOR GODT SAMARBEID
1.	Reelt samarbeid kan bare bygge på likeverd. 
Det betyr at foreldre og personalet har lik rett til å mene og hevde synspunkter.
2.	Ta andre på alvor. 
Respekter at det andre føler og mener, er rett for dem. Unngå å belære!
3.	Spør i stedet for å gjette hva andre mener!
4.	Snakk for deg selv, ikke for andre!
5.	Svar så ærlig du kan! 
Å si en ting og mene noe annet, blir som regel avslørt og gjør andre usikre.
6.	Vær konkret!
7.	Unngå å lete etter syndebukker. 
Finn heller ut hva dere kan lære av feil!
8.	Det er lov å skifte mening. 
Det kan være tegn på utvikling, åpenhet og trygghet.
9.	Spør når det er noe du er usikker på, ikke skjønner eller ikke vet.
10.	Husk at omsorg og innlevelse er noe av det beste vi kan gi hverandre.
Forventninger til foreldrene
Vi forventer at foreldrene deltar i utviklingen av et godt barnehagemiljø ved å: 
* møte opp til foreldremøter, konferanser og andre fellesarrangementer i barnehagens regi  
* lese skriv fra barnehagen og holde seg orientert
* ta direkte kontakt med personal/ledelse ved spørsmål eller bekymringer
* ha en grunnleggende positiv holdning til barnehagen

Samarbeid med andre instanser – aktuelle samarbeidspartnere:
Ved oppstart i barnehagen må alle foreldre/foresatte gi barnehagen en skriftlig tillatelse til å ta kontakt med aktuelle samarbeidspartnere. Vi tar av og til kontakt med f.eks. helsesøster, for å kvalitetssikre vårt arbeid, for bekreftelse på at vi gjør ting riktig samt at vi har mulighet til å spørre om råd når det er noe vi føler går utover vår kompetanse. De instansene vi oftest forholder oss til er: PPT - pedagogisk psykologisk tjeneste, helsesøster, logoped, fysioterapeut, barneverntjenesten, PBL – private barnehagers landsforbund, Asdal skole, og evt andre skoler eller barnehager.

Personalsamarbeid og personalutvikling, samt mål for organisasjonen
I Gullungen barnehage AS vil alltid personalsamarbeid være et satsingsområde. At det er viktig å bruke ressurser og tid på et godt personalsamarbeid når det ikke går så bra, er viktig, men vi mener at det er minst like viktig når det går bra – vi må jobbe for å holde samarbeidet bra, og bevisstgjøre oss hvorfor det fungerer. Vi bruker erfaringer fra tidligere år, og jobber hele tiden med å videreutvikle målene våre, ordlyden i årsplanen og arbeidsmåten vil derfor være sammenfallende på mange områder.

Vi jobber med å holde fast på og videreutvikle en kultur hvor vi tør å være ærlige, og hvor vi tør å stole på at de andre vil oss vel. Vi har arbeidet med å finne rutiner for å ivareta et godt personalsamarbeid. Vi har funnet noen, arbeider med å innføre andre og leter etter enda flere. Vi har innført personalsamarbeidet som en synlig del av møtestrukturen, og vil holde på dette. Vi vil også fortsette å vektlegge kurs og videreutdanning både felles og individuelt. 

Kommunikasjon. Vi vil øve oss på i enda større grad sette ord på hva man gjør og hvorfor. På denne måten kan man lære av hverandre. Det er lettere å godta hverandres forskjellige måter å handle på når man får en begrunnelse - det blir derfor lettere å forstå hverandre, og å kunne trekke veksler på hverandres kunnskap. Det er viktig å huske å rose hverandre - vi er flinke til det, men vil bli enda bedre! Samtidig må det være lov å stille hverandre spørsmål om ting man ikke forstår. Vi søker en åpen og spørrende holdning som kan smitte av på barn og foreldre. Vi føler vårt arbeid med dette er nyttig. 

Personalutvikling:
Vi skal ha nok personal med kompetanse innenfor våre sju hovedmål og hele personalgruppen skal kunne jobbe etter organisasjonens grunnverdier. Vi skal ha en personalgruppe bestående av ulike personligheter og personlighetstyper som til sammen danner en helhet og utfyller hverandre. Barnehagens atmosfære er og skal være preget av glede og humor. Vi vil fortsette å være bevisst verdien av et slikt klima både for barn og voksne, og la glede og humor få tid og rom. Det skal være lov å være ulike. Vi jobber for at ulikhetene skal være en styrke i det å dra mot felles mål fra flere kanter. Det skal være lov å være god, ha yrkesglede og stolthet. Vi skal ha en eierfølelse i forhold til barnehagen.

Faglighet
En barnehage er en profesjonell institusjon, og rammeplanen er vårt arbeidsverktøy. Faglighet og omsorg skal gå som hånd i hanske. Det å være faglig vil også si at man alltid har et ønske om å bli bedre. Det er viktig å ta vare på hverandre, gi omsorg og være gode rollemodeller for barna. En del av kulturen skal være evaluering, dokumentasjon, bruk av dette.

Dokumentasjon
Dokumentasjon er en vesentlig del av kvalitetssatsingen, og barnehagen skal ha rutiner som gjør dette til en del av hverdagen, og ikke noe som kommer i tillegg. Vi velger å fokusere på det positive i dokumentasjon og bestreber oss på å kunne sette ord på verdier og handlinger vi mener er positive. Det vi setter fokus på, blir det mer av. Prosessen med å finne de verdiene og handlingene vi ser på som positive, er en viktig prosess. Vi velger det beste fra flere metoder, og bruker elementene tilpassa situasjonen, barna og personalet.

Kvalitet
Vi skal ha kvalitet i alle ledd, og ha en målrettet kvalitetssikring. Vi skal ha et personal som gjør det mulig å ivareta og utvikle kvaliteten. Vi skal dokumentere kvaliteten gjennom barneintervjuer, brukerundersøkelser og rutiner på å ivareta, utvikle og dokumentere personal og personalsamarbeid. 

Verdibevisst
Dette blir vi gjennom å snakke om hvilke verdier som finnes og praktiseres, og være bevisste på hva vi vektlegger. 

Profilert
Vi vil være synlige på internett og Facebook. Vi vil bruke sidene som et ledd i dokumentasjon og informasjon. Vi ønsker å være kjent som en profesjonell barnehage blant andre faginstanser, i nærmiljøet og blant befolkningen. 

Attraktiv og trygg arbeidsplass
Ordnede arbeidsforhold, tariffavtale, pensjon, opplæring og oppfølging. 

Tydeligere pedagogisk profil
Gjennom kurs, møter, virksomhetsplan, daglig dialog, personlig utvikling og opplæring av nye medarbeidere vil vi videreføre de pedagogiske hovedtankene med elementer fra Reggio Emilia og anerkjennende kommunikasjon. Vi vil alltid ha respekt for barnet, dets læring og utvikling. Vi ønsker en trygg, sikker økonomi, slik at vi kan beholde og utvikle kvaliteten. I denne organisasjonen ønsker vi at alle må være villig til å bidra med det de kan, og til å utvikle seg og få ny kunnskap om barn. Vi har høye krav og forventninger til våre ansatte, og alle har et selvstendig ansvar for å bidra med å ha gode grunnverdier.

Dokumentasjon av drift og hverdag
Skriftlig: daglige hendelser, samtaler, planer for og observasjoner av individuelle barn, evalueringer o.l. Gjennom foto, internett, barnas permer. Muntlig: bestrebe seg på å få til en samtale med foreldrene hver dag når de henter og/eller leverer barnet.

Evaluering
For at vi skal kunne gi best mulig kvalitet på barnehagetilbudet, er det viktig at personalet evaluerer det arbeidet som gjøres. Dette gjør vi på ulike måter som f.eks. samtaler om hva som fungerer/ikke fungerer i forhold til det enkelte barn og barnegruppen. 

Foreldres tilbakemeldinger om ting de mener vi gjør rett eller galt, blir også tatt opp til diskusjon. Det er viktig for oss å kontinuerlig evaluere oss selv, for at vi kan forbedre oss på områder hvor vi ikke strekker til, og for at vi kan gjøre mer av de tingene vi faktisk er gode på.

Det brukes mye tid på planlegging og gjennomføring av ulike aktiviteter - både hovedmål for hele året og delmål underveis. Men like viktig er evalueringen - nådde vi disse målene? Bare ved å evaluere målene kan vi forbedre oss og utvikle oss, noe som kommer barna til gode. Evaluering er et ledd i kvalitetssikringsprosessen.
Her har vi en stor jobb å gjøre, og finne måter for å kvalitetssikre denne så viktige evalueringen. Vi må finne metoder, og avsette tid til å gjennomføre evaluering. Kanskje må vi lage en evalueringsplan, og planlegge hvilke uker som evaluering av turer skal gjøres.

I tillegg har vi blitt klar over hvor viktig det er å sette av tid til evaluering – spesielt om det er assistentene som skal evaluere, siden disse ikke har noe ubunden tid. Det er også viktig å ha en evalueringsplan for noen av evalueringene på forhånd, f.eks. for hvor mange turer man skal evaluere, og i hvilke uker, slik at man får et godt grunnlag for evalueringa som skal gjennom-føres etter et helt eller halvt år. I denne evalueringsplanen skal det og stå noe om hva som skal evalueres innenfor aktiviteten. Vi vil tydeliggjøre ansvar ved å gi enkeltpersoner ansvar for å evaluere de ulike aktivitetene. Den enkelte skal ha en plastmappe hvor han eller hun setter inn dokumenter som har betydning for evalueringa, og når halvt/helårsevalueringa er gjort, skal innholdet i denne mappen inn i husets felles evalueringsperm.” Dette arbeidet vil bli styrers utfordring i en periode for å få gode evalueringsrutiner, og for å bedre resultater av vårt pedagogiske arbeid. 

Organisasjonskart
Eier/Styrer
Pedagogisk leder
Barnehagelærer
Barne- og ungdomsarbeidere
Assistenter
Vaktmester, vikarer og rengjøringspersonell
Elever og annet personell,

Alle i organisasjonen har et ansvar for å kommunisere og ta ansvar i alle ledd. Organisasjons-kartet er ment som orientering om ansvarsforhold. Vi ser hele personalet som likeverdige, dog ikke like og med ulike roller. Alle er like viktige og betydningsfulle for organisasjonen på hver sin måte, og alle har et medansvar for barn, foreldre, kolleger og organisasjonen som helhet.